De+antikke+olympiske+leker

Lekenes opprinnelse
De første olympiske leker oppstod på øya Pelepones i byen Olympia, nedenfor fjellet Olympen i år 776 f.Kr.toc I hvertfall er dette de første lekene vi med sikkerhet vet fant sted, det er nemlig funnet en liste med seiersherrer som gjennom tidene ble bevart hos Evsebios av Caesarea. Sannsynligvis var lekenes opprinnelse lenge før dette. Arkeologiske beviser daterer brønner rundt stadion til det syvende århundre før Kristus. De arkeologiske bevisene, gravd frem av de tyske arkeologene Alfred Mallwitz og Klaus Hermann, antyder også at de første olympiske lekene var beskjedne og lokale. De mener videre at de store atletiske konkurransene ikke oppstod før ca. 700 eller 680 f.Kr.

De olympiske lekene ble holdt på Olympia hvert fjerde år. Disse fireårsperiodene ble kalt Olympiader og var den gjeldene tidsregningen under den greske antikken og perioden frem til romerne tok over landområdene. Olympiadene ble oppkalt etter vinneren av stadionløpet femte dagen. Dette kommer vi mer tilbake til under punktet «vinnere og heltestatus» lenger ned på denne siden. I tillegg til at lekene skulle finne sted hvert fjerde år, var det også et annet «tidskrav»: Tredje dag av lekene skulle falle på andre eller tredje fullmåne etter sommersolverv.

Olympia var under lekene delt inn i to hovedområder: Det hellige området, Altis, og et sekulært (ikke-religiøst) område. Det hellige området inneholdt det store Zevs-tempelet og andre små bygg der bystatene oppbevarte de verdifulle ofringgavene som vaser, statuer og så videre. Det var på dette området ble hellige ritualer og ofringer foregikk, og her utøverne og andre befant seg når de ba. Lekene i seg selv ble utført i det ikke-religøste området der alle konkurransearenaene lå. I tillegg var det bygninger for å motta viktige gjester, samt hus der administrasjonen for lekene oppholdt seg.

Lekene som foregikk i Olympia ledet til dannelsen av det vi i dag kaller de Panhelenske lekene. Disse konkurransene foregikk i byene Olympia (de olympiske leker), Delfi (de phytiske lekene), Korint (de isthminske lekene) og Nemea (de nemiske lekene), og dreide seg i all hovedsak om det samme; de skulle være til ære for gudene og binde den splittede greske verden sammen om noe felles. Mer om guder og gudsdyrkelse tar vi for oss i punktet «Gusdyrkelse». De fire lekene ble aldri holdt samme år, men de inngikk alle i Olympiaden (fireårs perioden).

I følge @http://en.wikipedia.org/wiki/Panhellenic_Games var lekene i Olympia de viktigste og mest prestisjefulle lekene som ble holdt. Som tidligere nevnt skulle disse holdes hvert fjerne år, og det var også disse lekene som markerte starten på en ny olympiade. Andre året av olympiaden ble de nemiske og isthminske lekene holdt, med noen måneders mellomrom. Disse lekene falt på samme året fordi de ble arrangert annenhvert år, i motsetning til lekene i Olympia og i Delfi. Tredje året var dermed viet til de phytiske lekene, før fjerde og siste året av olympiaden nok en gang dreide seg rundt byene Nemea og Korint.

Vanligvis ville de greske byene møttes sjelden til sosial omgang. Utenom idrettsarrangementer var det stort sett bare i krig de så hverandre. Før noen av de Panhelenske lekene ble det derfor sendt ut en hellig våpenhvile. Dette skjedde ved at såkalte spondorophorier (sendebud) gikk fra by til by og informerte om tidspunkt for lekene. Gjennom å være sendebud fikk du også en rolle som «fredsdue». Etter byene mottok tidspunkt for lekene skulle også all krivføring opphøre i tiden fram til, under og etter de nærstående lekene, slik at både utøvere og tilskuere kunne reise til og fra konkurransebyen i full sikkerhet. Dermed ble lekene ikke bare samlingspunkt, men også en freds-faktor i det gamle Hellas.

Siden de olympiske lekene var de mest sentrale i det antikke greske samfunnet vil vi lege størst vekt på disse på denne siden, men vi vil også, innslagsvis, snakke om de Panhelenske lekene.

Gudsdyrkelse
Guder og gudsdyrkelse stod meget sentralt under alle de Panhelenske lekene. Hvert arrangement var til ære for en spesiell Gud. Den overordnede hensikten var, i motsetning til det mange forestiller seg, ikke idrett og store idrettslige prestasjoner, men å ære den valgte guden.

I Olympia og Nemea ble lekene holdt til ære for Zevs (romersk navn: Jupiter), overguden i den greske mytologien. Han hersket over menneskene, joden, naturen, regn og torden, hjemmet, slekten og samfunnet. I tillegg var han rettferdighetens og gjestevennskapets gud, en rolle godt egnet til gudenes konge.

Apollon (romersk navn Apollo) var guden i fokus i Delfi. Han var Zevs sønn og guden over sangen solen og lyset. Han var en av de mest populære gudene. Kanskje var noe av årsaken til dette at Apollon også var guden for vern mot ondskap og for sunnhet og sykdom. Ved tilbedelse til han ville da de bedende bli beskyttet mot dette. I Delfi var det reist et tempel til Apollons ære, muligens ble dette bygget i sammenheng med idrettsarrangementene, men dette kan vi ikke si med sikkerhet.

I Korint var det Poseidon (romersk navn Neptun) som skulle hedres. Apollon hadde også en viktig rolle i denne byen, og helligdommer var reist i hans ære også her, men under lekene ble han ”skjøvet til side” for Poseidon: guden over havet, elvene, fruktbarhet og hesteveddeløp. Selvfølgelig fantes også store helligdommer bygget til ære for Poseidon her også, og det var disse som ble besøkt under de Istminske lekene. Kanskje var nettopp disse lekene i Poseidons ære for å komme ”på godsiden” med en Gud som ble sett på som en svært hissig gud? Korint, eller Isthmina den ble kalt på den tiden, var tross alt en havneby, og det var derfor gunstig å ha havets gud på sin side.

Zevs rolle i Olympia var helt spesiell. først og fremst lå byen rett nedenfor "gudenes fjell", Oly mpen, et fjell som i følge mytologien var tilholdsstedet og hjemmet til Zevs og hans kone, Hera. I tillegg til dette var også Olympia Zevs viktigste helligdom sammen med Dodona. 

Zevs rolle i Olympia - **MER!** Viktige dager: dag 1, dag 3, avslutingssermoni

**Lekenes gang -** dag for dag
Programmet, lekene, deltagere og regler endret seg gjennom årene, og det er vanskelig å si hvorfor og hvordan utviklen foregikk. En måned før hele arrangementet fant sted, kom deltakere til et område nordvest i Peloponnes for å trene og få hjelp fra de olympiske dommerne.

__**Dag 1, åpningsdagen**__ Åpningsdagen handlet om å dyrke guden Zevs. Dette ble gjort ved forberedelser, bønner og ofring.

__**Dag 2, lekens første dag**__ Grekerne startet med den grenen de likte best; hestekappkjøring. Dette kan ses på som antikkens Formel 1, og det var bare de rike som fikk delta. Deltakerne skulle kjøre 12 runder i et løp som var meget hardt (Les mer under «Konkurranseformer»)

__**Dag 3, lekenes andre dag**__ På lekenes andre dag gikk Pentatlon av stabelen. Dette var en femkamp bestående av diskos, lengdesprang, spyd, stadionløp og bryting (Les mer under «Konkurranseformer»).

__**Dag 4, lekenes tredje dag**__ Denne dagen skulle være på den andre eller tredje fullmåne etter sommersolverv. Hele denne dagen ble brukt til dyrking av guder og ritualer. __**Dag 5, lekenes fjerde dag**__ På denne dagen fant to store begivenheter sted; løpsøvelser og kampsport. Stadionløp og bryting var de eneste øvelsene som var enkeltøvelser av de øvelsene i femkampen (Les mer under "Konkurranseformer").

**Deltakere**
I motsetning til dagens olympiske leker der flere land deltar, var deltakerne i antikkens olympiske leker avgrenset til en bestemt sosial gruppe, nærmere bestemt frie greske borgere. Dette innebar at utøverne kun fikk delta dersom de var menn og ikke var slaver eller barbarer. En barbar var en som ikke hadde gresk som morsmål. Noen unntak måtte de derimot gjøre når det gjaldt mektige erobrere. Hvis de hadde nektet en stor romersk keiser adgang til lekene hadde det betydd en enveisbillett til krig. Utøverne hadde et veldig godt forhold til menneskekroppen og trente ofte for å holde kroppen i form og klar til krigstjeneste. Mange av de greske bystatene hadde minst et //gymnasium,// et treningsanlegg med løpebane, basseng, park og hall. Disse treningsbyggene var som oftest kun åpne for menn. Øvelsene under lekene og trening ble utfør uten klær. (Derav //gymnasium// som stammer fra det greske ordet gymnos, som betyr naken.) Man tror at grunnen til at de konkurrerte nakne kommer fra deres dyrkelse av den perfekte menneskekroppen, og at deltakerne skulle ære gudene uten å kunne skjule seg under noe.

**Kvinnenes rolle**
I Olympia: verken utøver eller trenere Deltakerne fra Sparta: presterte bra, tidlig periode, 720-576 f.kr. Sammenheng mellom oppfragelsen til gutt og jente? Kvinner oppfordrett til å drive like mye idrett som gutta. Sterke kvinner = sterke kvinner Ikke lov å delta i de ordinære lekene i olympia Kvinneleker til ære for Hera, zevs hustru Jomfruer

Konkurranseformer
Konkurransene som vil bli presentert her er øvelsene som var med i de olympiske leker, altså de som ble holdt i Olympia. De andre delene av de panhelenske lekene hadde visse lokale variasjoner, men inneholdt mye av det samme. Programmet ekskluderte alle lagidretter, i tillegg til vannsport. Selve konurransedelen av de olympiske lekene, varte i fem dager og foregikk på stadion og på banen for hesteveddeløp - hippodromen. Stadion bestod av hardpakket jord, og det var ingen tribuner. Publikum satt på gresslettene rundt den rektangulære arenaen.

__**Løpsøvelser**__ - I de gamle greske olympiske leker fantes det fire forskjellige løpsøvelser. Den klassiske øvelsen, //**stadion**//, var et løp som gikk over en stadionlengde. I Olympia var denne lengden 192 meter. Denne øvelsen er den eneste som var med helt fra starten av. Det vil si at i de første olympiske lekene var det kun denne øvelsen det ble konkurrert i. Etterhvert fikk man også, //**diaulos**//, den doble stadionlengden, og //**dolichos**//, som var et langdistanseløp på mellom 7 og 24 runder. Til slutt kom også en konkurranse hvor utøverne skulle //**løpe med full utrustning**//. I Olympia ble denne øvelsen løpt med dobbel stadionlengde.

__**Diskos**__ - diskosen i OL var laget av stein eller metall. Denne øvelsen var en del av femkampen

__**Spyd**__ - på spydet som ble brukt var det festet en elastisk stropp til håndtaket. Når utøverne skulle kaste, festet de langefingeren og pekefingeren inni stroppen, slik at spydet kunne kastes lenger enn vanlig.

__**Lengde**__ - for at lengdehoppet skulle bli så langt som mulig, hadde deltakerne anledning til å bruke håndvekter. Det er verdt å merke seg at lengdehopp foregikk uten tilløp. Vektene var laget av stein eller metall. I luften var armene og beina mer eller mindre parallelle. Når landingen nærmet seg, svingte man vektene bakover og slapp dem for å at hoppet skulle bli enda noe lenger.

__**Kampsport**__ - det har i moderne tid vært stor strid om hvor kampsportøvelsene i Olympia foregikk. Noen mener de ble holdt foran alteret til Zevs, innendørs, mens andre mener at stadion var arena. Det fantes ingen vektklasser i disse øvelsene, og det ble trukket om hvem som skulle kjempe mot hvem. Det fantes tre forskjellige kampsportøvelser; bryting, boksing og "pankration".
 * **//Boksing -//** hendene til bokserne var beskyttet av lange lærstrenger, slik at skadene på knokene ikke skulle bli så store. Over tid ble utstyret modifisert, blant annet ved at det ble festet metallbiter på knokene, slik at sporten ble mye mer voldelig.
 * //**Bryting -**// bryterne kjempet stående uten noe ekstra utstyr. Den første som berørte bakken med andre kroppsdeler enn beina tre ganger, hadde tapt.
 * //**Pankration -**// denne øvelsen var en blanding av boksing og bryting, hvor nær sagt alt var lov. Kun biting, å stikke fingrene i motstanderens nese, og å stikke ut motstanders øye var forbudt.


 * __Femkamp__ -** femkampen bestod av en løpsøvelse(som regel stadionlengden), diskos, spyd, lengde og bryting. Dette var en mest allsidige øvelsen, derfor ble kroppen til den beste femkjemperen sett på som idealkroppen.

__**Øvelser med hest**__ - disse øvelsene ble avholdt i hippodromen. denne arenaen var besto av en runde, med en søyle i hver ende som rytterne måtte rundt. Hesteøvelsene var veldig populære, spesielt blant publikum. Dette var også den eneste øvelsen hvor kvinnene fikk en viss tilnærming til de olympiske leker. De kunne nemlig være eiere av hestene som konkurrerte, og dermed vinne et olympisk gull. Det fantes to forskjellige hestøvelser;
 * //**Hest og vogn -**// dette var den eneste øvelsen i de olympiske leker hvor utøverne hadde på seg klær; de hadde på seg en lang kjortel. Det var faktisk to typer konkurranser med hest og vogn; en øvelse med to hester (tospann) og en med fire hester (firspann).
 * //**Hesteløp -**// her red rytterne helt nakne, og på bar hesterygg uten noen form for sal eller lignende.

**Vinnere og heltestatus**
Vinner personlig ære Bystatene

**Samlingspunkt for folket**
Samling tross politisk spilttelse Bystatene samles Ikke bare idrett og gudsdyrkelse I utgangspunktet hvert 4. år – kortere pga de Panhelenske lekene Krigssamling og idrettssamling Handel og avtaler

Lekene forsvinner
De antikke olympiske leker varte helt frem til 394 e.Kr., altså i rundt 1170 år. Disse lekene overgår dermed de moderne lekene fullstendig i varighet. Etterhvert var det likevel brått slutt på festlighetene. De stadig mer kristne romerske keiserne kunne ikke lenger akseptere kroppsdyrkelsen og tilbedelsen av den hedenske guden Zevs som ble bedrevet i Olympia. Dermed la keiser Theodosius i 394 e.Kr. ned forbud mot olympiske leker som en del av sin kristningsoperasjon. Han forbød å regne tid i olympiader, og å arrangere hedenske festivaler. Året etter ble Zevs-tempele ti Olympia plyndret og verdiene ble bragt tilbake til Konstantinopel. Da var det definitivt slutt.
 * __Forbud mot olympiader__**

__**De moderne olympiske leker**__ Det vi idag kaller for «de moderne olympiske leker» begynte i 1896 i Athen, etter at baron Pierre de Coubertin fikk gjennomslag for å gjenoppta de olympiske lekene. Coubertin var veldig klar på at han ikke ville starte et nytt arrangement, men ville vekke opp igjen det som hadde funnet sted i de gamle Grekenland. Likehetene mellom dagens leker og de antikke olympiske lekene er først og fremst idrettsfestens funksjon som et møtested for idrettsinteresserte i verden. I løpet av olympiadene kunne man, som idag, gjøre avtaler og forhandlinger som ikke alltid hadde så mye med selve konkurransen å gjøre. Eksempelvis kunne man skaffe seg kontakter innenfor næringslivet og lignende, akkurat som i nåtidens olympiader.