Lekenes+opprinnelse+og+gudsdyrkelse

Lekenes opprinnelse
De første olympiske leker oppstod på øya Pelepones i byen Olympia, nedenfor fjellet Olympen i år 776 f.Kr. toc

I hvertfall er dette de første lekene vi med sikkerhet vet fant sted, det er nemlig funnet en liste med seiersherrer som gjennom tidene ble bevart hos Evsebios av Caesarea. Sannsynligvis var lekenes opprinnelse lenge før dette. Arkeologiske beviser daterer brønner rundt stadion til det syvende århundre før Kristus. De arkeologiske bevisene, gravd frem av de tyske arkeologene Alfred Mallwitz og Klaus Hermann, antyder også at de første olympiske lekene var beskjedne og lokale. De mener videre at de store atletiske konkurransene ikke oppstod før ca. 700 eller 680 f.Kr.

De olympiske lekene ble holdt på Olympia hvert fjerde år. Disse fireårsperiodene ble kalt Olympiader og var den gjeldene tidsregningen under den greske antikken og perioden frem til romerne tok over landområdene. Olympiadene ble oppkalt etter vinneren av stadionløpet femte dagen. Dette kommer vi mer tilbake til under punktet «vinnere og heltestatus» i menyen til venstre. I tillegg til at lekene skulle finne sted hvert fjerde år, var det også et annet «tidskrav»: Tredje dag av lekene skulle falle på andre eller tredje fullmåne etter sommersolverv. Olympia var under lekene delt inn i to hovedområder: Det hellige området, Altis, og et sekulært (ikke-religiøst) område. Det hellige området inneholdt det store Zevs-tempelet og andre små bygg der bystatene oppbevarte de verdifulle ofringgavene som vaser, statuer og så videre. Det var på dette området ble hellige ritualer og ofringer foregikk, og her utøverne og andre befant seg når de ba. Lekene i seg selv ble utført i det ikke-religøste området der alle konkurransearenaene lå. I tillegg var det bygninger for å motta viktige gjester, samt hus der administrasjonen for lekene oppholdt seg.

Lekene som foregikk i Olympia ledet til dannelsen av det vi i dag kaller de Panhelenske lekene. Disse konkurransene foregikk i byene Olympia (de olympiske leker), Delfi (de phytiske lekene), Korint (de isthminske lekene) og Nemea (de nemiske lekene), og dreide seg i all hovedsak om det samme; de skulle være til ære for gudene og binde den splittede greske verden sammen om noe felles. Mer om guder og gudsdyrkelse tar vi for oss i punktet «Gusdyrkelse» lenger ned på denne siden. De fire lekene ble aldri holdt samme år, men de inngikk alle i Olympiaden (fireårs perioden).

I følge @http://en.wikipedia.org/wiki/Panhellenic_Games var lekene i Olympia de viktigste og mest prestisjefulle lekene som ble holdt. I tillegg hadde Olympia en annen betydning for grekerne. I tillegg til å være bystat og idrettsplass, var også byen hellig for alle grekere og greske bystater. Som tidligere nevnt skulle disse holdes hvert fjerne år, og det var også disse lekene som markerte starten på en ny olympiade. Andre året av olympiaden ble de nemiske og isthminske lekene holdt, med noen måneders mellomrom. Disse lekene falt på samme året fordi de ble arrangert annenhvert år, i motsetning til lekene i Olympia og i Delfi. Tredje året var dermed viet til de phytiske lekene, før fjerde og siste året av olympiaden nok en gang dreide seg rundt byene Nemea og Korint.

Vanligvis ville de greske byene møttes sjelden til sosial omgang. Utenom idrettsarrangementer var det stort sett bare i krig de så hverandre. Før noen av de Panhelenske lekene ble det derfor sendt ut en hellig våpenhvile. Dette skjedde ved at såkalte spondorophorier (sendebud) gikk fra by til by og informerte om tidspunkt for lekene. Gjennom å være sendebud fikk du også en rolle som «fredsdue». Etter byene mottok tidspunkt for lekene skulle også all krivføring opphøre i tiden fram til, under og etter de nærstående lekene, slik at både utøvere og tilskuere kunne reise til og fra konkurransebyen i full sikkerhet. Dermed ble lekene ikke bare samlingspunkt, men også en fredsfaktor i det gamle Hellas.

Siden de olympiske lekene var de mest sentrale i det antikke greske samfunnet vil vi lege størst vekt på disse på denne siden, men vi vil også, innslagsvis, snakke om de Panhelenske lekene.

__**Myter om opprinnelse**__
__ [] __ []
 * En myte handler om helten Herakles som vant et løp ved Olympia og så sa at dette løpet skulle stå hvert fjerde år.
 * Andre mener at Zevs innførte denne festivalen etter at han selv overvant titanen Kronos.
 * En tredje myte sier at kong Ifitos av Elis snakket med orakelet i Delfi fordi han ville redde sitt eget folk fra en krig som fant sted i det 9. århundre f.kr. Her fikk han et råd om å opprette disse lekene til ære for gudene i håp om at dette skulle hjelpe.
 * Den mest brukte myten var at Herkales bygget Olympia med hjelp fra Athene. Dette gjorde de for å feire rengjøringen av kong Augias staller.
 * En myte handlet om at det var Herakles (Herkules) startet lekene til ære for Zevs.
 * Kong Pelops var mannen som startet lekene etter at han vant et vognløp mot kong Oinomaos fra Pisa.

Gudsdyrkelse
Guder og gudsdyrkelse stod meget sentralt under alle de Panhelenske lekene. Hvert arrangement var til ære for en spesiell Gud. Den overordnede hensikten var, i motsetning til det mange forestiller seg, ikke idrett og store idrettslige prestasjoner, men å ære den valgte guden.

I Olympia og Nemea ble lekene holdt til ære for Zevs (romersk navn: Jupiter), overguden i den greske mytologien. Han hersket over menneskene, jorden, naturen, regn og torden, hjemmet, slekten og samfunnet. I tillegg var han rettferdighetens og gjestevennskapets gud, en rolle godt egnet til gudenes konge. Apollon (romersk navn Apollo) var guden i fokus i Delfi. Han var Zevs sønn og guden over sangen, solen og lyset. Han var en av de mest populære gudene. Kanskje var noe av årsaken til dette at Apollon også var guden for vern mot ondskap og for sunnhet og sykdom. Ved tilbedelse til han ville da de bedende bli beskyttet mot dette. I Delfi var det reist et tempel til Apollons ære, muligens ble dette bygget i sammenheng med idrettsarrangementene, men dette kan vi ikke si med sikkerhet. I Korint var det Poseidon (romersk navn Neptun) som skulle hedres. Apollon hadde også en viktig rolle i denne byen, og helligdommer var reist i hans ære også her, men under lekene ble han ”skjøvet til side” for Poseidon: guden over havet, elvene, fruktbarhet og hesteveddeløp. Selvfølgelig fantes også store helligdommer bygget til ære for Poseidon her også, og det var disse som ble besøkt under de Istminske lekene. Kanskje var nettopp disse lekene i Poseidons ære for å komme ”på godsiden” med en Gud som ble sett på som en svært hissig gud? Korint, eller Isthmina den ble kalt på den tiden, var tross alt en havneby, og det var derfor gunstig å ha havets gud på sin side.

Zevs rolle i Olympia var helt spesiell. først og fremst lå byen rett nedenfor "gudenes fjell", Oly mpen, et fjell som i følge mytologien var tilholdsstedet og hjemmet til Zevs og hans kone, Hera. I tillegg til dette var også Olympia Zevs viktigste helligdom sammen med Dodona.  Statuen av Zevs var kjempestor og står i det hellige rommet i Zevstempelet i Olympia. Fidias, den største billdehuggeren i antikken, fikk æren av å lage skulpturen. Les mer om statuen og dens utseende på [] Zevs var en så viktig gud at den første dagen handlet om å dyrke han med bønner og ofring. Før lekene måtte de også avlegge ed til statusen av sin gud, ellers fikk de ikke delta. Og dette var bare begynnelsen. Dag 3 og avslutningsdagen var også veldig viktige i forhold til Zevs. (Les med under "Lekenes gang")